![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/c3/3d/c33d796c-d7ea-46d1-bf93-b9fa926a4e50/dronai_purskimas_nando_droid.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Lietuvoje, kaip ir visoje Europos Sąjungoje, dėl įstatymu nustatytų draudimų dronais negalima purkšti augalų apsaugos produktų. Dronai prilyginami pilotuojamiems orlaiviams ir purškimams iš jų reikalingi vienkartiniai leidimai, tam tikslui turi būti registruoti produktai. Tai nurodo dar 2009 m. priimta direktyva.
Su dronais galima išspręsti daugelį kylančių problemų. Vadovaujantis pasauline patirtimi, jų naudojimas iki 30 proc. gali sumažinti purškiamų augalų apsaugos produktų kiekį, jei tirpalas paruošiamas teisingai ir naudojant tinkamus adjuvantus. Be to, purkšti dronais galima tiek laukuose, tiek sunkiai prieinamose vietovėse.
Nors direktyva dėl purškimų dronais ribojimų galioja visoje Europos Sąjungoje, tačiau šalys narės gali koreguoti savus įstatymus ir taikyti vidines tvarkas, todėl ne visur situacija vienoda. Vienas iš pavyzdžių – Sosnovskio barščių plitimo stabdymas naudojant agrodronus Latvijoje.
Latvijos patirtis
Latvijoje, priešingai nei Lietuvoje, galioja trumpesnis terminas, per kurį galima pateikti vienkartinį leidimą purkšti augalų apsaugos produktus iš oro.
Taigi įmonės „Nando droid“, tiekiančios dronus pardavimui, taip pat jų paslaugas ir pilotų ruošimą žemės ūkio sektoriui, ekspertai pagal „AGRO Konsultaciju centrs“ institucijos, kontroliuojančios Sosnovskių barščių plitimą Latvijoje, užsakymą atliko eksperimentinį tyrimą šių invazinių augalų plitimui sustabdyti naudojant droną DJI Agras T30.
Tyrimas atliktas 1,5 ha plote Latvijoje. Šis plotas nepasiekiamas su antžemine žemės ūkio technika, nes buvo didelėje netolygaus reljefo įduboje ir augalai išplito ne tik įdubos dugne, bet ir visuose jos šlaituose, o visas plotas apžėlė pavieniais medžiais, kurie purškimo sąlygas apsunkino. Purškimo dieną augalai buvo sveiki ir žydėjo.
Dėl labai sudėtingo reljefo ir medžių skaičiaus purškiamame plote, „Nando droid“ komanda droną valdė rankiniu būdu, išlaikydama 3 m aukštį virš purškiamų augalų.
Dronu purkštas sisteminis herbicidas, kurio veiklioji medžiaga yra florasulamas, taip pat naudota priemonė nuo dulksnos. Bendras paruošto tirpalo išpurškimo tūris siekė 20 l/ha. Išpurškus Sosnovskio barščius, jau po 3 dienų buvo galima matyti rezultatą – augalai apvyto, jų žiedai nulinko.
Taip po 3 dienų atrodė Sasnovskio barščiai – augalai apvyto, jų žiedai nulinko
Po purškimo praėjus 2 mėnesiams augalų stiebai visiškai nudžiūvo
Plitimas ir kontrolė
Sosnovskio barščiai sparčiai plinta ne tik atvirose vietose, bet ir pagrioviuose, pakelėse, miškuose. Augalus sunku išnaikinti upių pakrantėse, nes vanduo išnešioja sėklas palei visą pakrantę, o pesticidų naudojimas paviršinių vandens telkinių apsaugos zonose ribojamas.
Latvijoje, kaip ir Lietuvoje ar kitose šalyse, šie augalai plinta vis didesniuose plotuose, daugiausia apleistose, rečiau šienaujamose pievose, pamiškėse, prie kelių, upių, melioracijos griovių. Dauguma šių vietų sunkiai pasiekiamos žemės ūkio technikai, todėl iki šiol šios invazinės rūšies plitimas dažniausiai kontroliuotas tik rankiniu būdu – naudojant kuprininius purkštuvus ir trimerius.
„Sosnovskio barščių ir kitų invazinių augalų naikinimas rankiniu būdu sukelia nemažai nepatogumų, yra neefektyvus ir net kelia riziką sveikatai. Dronai sprendžiant šį iššūkį gali tapti puikia alternatyva. Tai rodo ir kitų šalių patirtys.
Lietuvoje augalų apsaugos produktų purškimas iš dronų prilyginamas purškimui iš oro iš pilotuojamo orlaivio. Reikalingi vienkartiniai leidimai purkšti iš oro ir tam tikslui turi būti registruoti produktai.
Situacija gali keistis priėmus šiuo metu svarstomą Tausaus pesticidų naudojimo reglamentą, kuriame jau atsiranda nuostatų dėl nepilotuojamų skraidyklių naudojimo augalų apsaugoje“, – teigia asociacijos „CropLife Lietuva“ direktorė Zita Varanavičienė.
Invazinius augalus, augančius atviruose ir dideliuose plotuose, pavasarį ar rudenį efektyvu suarti kuo giliau.
Tyrimais įrodyta, kad sėklas užpylus 25 cm žemės sluoksniu, jos žūva. Tiesa, iš šaknų jie gali augti net iki 13 metų, todėl išvalytas vietas būtina nuolat prižiūrėti. Agrodronai šiai priežiūrai įgyvendinti – puiki nauja priemonė.
Taip pat šia tema skaitykite
-
EWA grynasis pelnas šiemet krito 38 proc.
2024-08-29 -
Registruoti žemės ūkio techniką – su technine apžiūra ir draudimu
2024-08-16 -
Dviem mėnesiams stabdoma „Claas“ kombainų gamyba
2024-07-26
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)