![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/b7/88/b7884084-8925-4aea-b528-576243011641/bronis_rope_2024_02.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Tai, kad Žemės ūkio ministerija, rengdama strateginius dokumentus, privalo bendradarbiauti su žemės ūkio sektoriaus atstovais, labai aiškiai reglamentuoja ne tik Lietuvos, bet ir Europos Sąjungos (ES) teisės aktai.
Kad tokio bendradarbiavimo prie šio ministro nėra, konstatavo ne tik ūkininkai, bet jau ir Valstybės kontrolė (VK), kuri vertino ministerijos darbą. VK atskleidė skandalingą situaciją, jog ministerijoje nėra net kriterijų, kada ir kokie socialiniai partneriai turi būti įtraukiami į darbo grupes.
Ką kalbėti tuomet apie tai, kad jiems nesuteikiama galimybė dalyvauti teisėkūros procesuose ir teikti pasiūlymus? Svarbiausia tai, kad šios išvados – ne pabaksnojimas pirštu, jog ministerija elgiasi negerai.
Tai gali reikšti ne tik rimtus ES reglamento pažeidimus, bet ir tai, kad vienas didžiausią Lietuvos BVP dalį uždirbančių sektorių, kuris kiekvienam iš mūsų dar ir augina šviežią bei kokybišką maistą, ims trauktis. Ir tai įvyks tik dėl ministerijos nenoro kalbėtis.
Ūkininkai – ne priešai
Nenoriu spėlioti, kodėl taip nutiko, kad ministerija nenori bendradarbiauti su ūkininkais ir kuria taisykles, kurios nederinamos su sektoriumi, tačiau noriu paminėti faktus, kurie verti dėmesio.
Žemės ūkis 2022 m. Lietuvai sukūrė daugiau kaip 4 proc. BVP ir tai yra didžiausia dalis nuo 2005 m. Dar įdomiau, kad žemės ūkis 2022 m. aplenkė nuolat politikų minimą ir jų prielankumą turintį informacinių technologijų (IT) sektorių.
Žemės ūkis sukuria daugiau pridėtinės vertės ir tai rodo objektyvūs skaičiai – IT sukūrė 2,36 mlrd. Eur, o žemės ūkis – 2,68 mlrd. Eur pridėtinės vertės. Jokiu būdu nesiekiu supriešinti. Priešingai, noriu, kad į visus sektorius politikai žiūrėtų kaip į tuos, kurie neša naudą valstybei, gerbtų vienodai už jų indėlį į valstybės stabilumą ir siektų jiems padėti.
Taip pat atkreipiu dėmesį, kad net ir su tokiais skaičiais, kurie Lietuvoje atrodo įspūdingai, pagal ES konkurencingumo duomenis esame vis dar žemesnėje vietoje nei vidurkis. Tai kokią vietą užimtume, jei šiam sektoriui dar padėtų valstybė? Neabejoju, kad su lietuviška produkcija galime tapti labai konkurencingi.
Turėdama šį sektorių, šalis jau turi garantuotas pajamas reikalingas gynybai. Negana to, žemės ūkio sektoriaus atstovai yra vieni lojaliausių ir patriotiškiausių savo šaliai sektorių, suteikia galimybę gyventojams valgyti sveiką ir vietoje užaugintą maistą.
Lietuvai ūkininkai gali būti viena didžiausių atramų, kai ima trauktis kiti sektoriai. Jau nekalbant apie tai, kad vietos žemės ūkio produkcijos augintojai užtikrina, kad parduotuvių lentynose turime garantuotos kokybės maisto produktus už prieinamą kainą. Už kitose šalyse užaugintą aukščiausios kokybės produkciją mokėtume ženkliai daugiau.
Neteisėtai veikiantys lobistai – ar apie ministerijos klaidas pranešantys sektoriaus atstovai?
Dar vienas dalykas, kurio nesuprantu nei aš, nei žemės ūkio sektorius – Žemės ūkio ministerija ūkininkų organizacijas traktuoja kaip neteisėtai veikiančius lobistus. Pernai turėjome precedentą, kai Lietuvos ūkininkų sąjunga (LŪS) kreipėsi ir laimėjo teismą po to, kai Vyriausioji tarnybinės etikos komisija (VTEK) priėmė ministerijos skundą ir sutiko su skunde išdėstytomis pastabomis, kad neva ūkininkų sąjunga vykdo neteisėtą lobistinę veiklą.
LŪS teisme laimėjo. Taigi ministerija, žemės ūkio sektoriaus atstovus, kurie bandė veikti, kaip sako ES reglamentas, skundė VTEK, tačiau teismas aiškiai pasakė, kad klaidinga laikyti nelegaliai veikiančiais lobistais sektoriaus atstovus, kurie pastebi spragas teisėkūroje, lemiančias žalą sektoriui.
Labai tikiuosi, kad ministerija pakeis požiūrį. Jei ne, tuomet lieka viltis, kad kita valdžia supras geriau.
Kreipiausi į Europos Komisiją
Ginu žemės ūkio sektoriaus interesus, todėl jau kreipiausi į Europos Komisiją (EK), kad ši įpareigotų Žemės ūkio ministeriją vykdyti ES reglamentą, bendradarbiauti su žemės ūkio sektoriumi, koreguojant Lietuvos strateginį planą, kurį vėliau ta pati ministerija pateiks derinti EK.
ES reglamente Nr. 2021/2115nurodoma, kad partnerystėje dalyvauti turi ekonominiai ir socialiniai partneriai, įskaitant žemės ūkio sektoriaus atstovus.
Bus apmokėta iš Europos Parlamento Žaliųjų / ELA politinės grupės sąskaitos.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Kas gali tapti naujuoju ES žemės ūkio komisaru?
2024-08-26 -
Situacija audros paveiktuose pasėliuose mokslininko akimis
2024-08-06 -
LŽŪT ragina nešvaistyti lėšų beverčiams projektams
2024-07-08
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)