![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/8f/75/8f7566ea-e3f9-4d96-95af-0ccbc5856d50/apelsinu_plantacija_freepik_nuotr.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Kaunas. Vienas iš keturių darbuotojų, dirbančių Europos Sąjungos šalių vaisių ir daržovių plantacijose, yra imigrantas, rodo Komiljaso universiteto (Madridas) ir su žmonių nelygybe kovojančios organizacijos „Oxfam Intermón“ mokslininkų tyrimas.
Tyrimas apima 9 šalis: Suomiją, Prancūziją, Vokietiją, Graikiją, Italiją, Nyderlandus, Lenkiją, Ispaniją ir Švediją.
Remiantis tyrimu, mažiausiai 2,4 mln. imigrantų jau dirba ES vaisių ir daržovių plantacijose.
„Norime atskleisti Europos žemės ūkio pramonės, kurios esmė yra išnaudojimas ir Europos teisės pažeidimai, gelmes“, – sakė Nerea Basterra, „Oxfam Intermón“ privataus sektoriaus vadovė.
Pasak Ispanijos universiteto ekspertų, tikslus imigrantų, dirbančių kaip darbo jėga ES ūkiuose, skaičius nežinomas, o tai prisideda prie jų išnaudojimo ir netgi jų buvimo ūkiuose slėpimu.
Taigi galima sakyti, kad imigrantai tapo struktūrine ES žemės ūkio maisto produktų grandinės dalimi.
Visose tirtose šalyse, išskyrus Suomiją, darbuotojams imigrantams mokamas mažesnis nei minimalus atlyginimas, o moterys paprastai gauna mažesnį atlyginimą. Pavyzdžiui, Ispanijos Huelvos regione pusė apklaustų moterų teigė uždirbančios mažiau nei jų kolegos vyrai, o Italijoje moterys imigrantės teigia uždirbančios iki 30 proc. mažiau nei vyrai.
Ataskaitoje teigiama, kad prievartos atvejai, įskaitant seksualinę, bauginimo būdus ir smurtą reaguojant į streikus, buvo įprasti. Darbuotojai, turintys laikinus leidimus gyventi šalyje, susiduria su didesne išnaudojimo rizika dėl savo nestabilios darbo padėties. Pavyzdžiui, pranešta, kad miško uogų rinkėjai iš Švedijos dirba net iki 19 val. per parą.
Dauguma imigrantų apgyvendinimi patalpose, kurios neatitinka sanitarinių reikalavimų. Kai kurie darbuotojai gyvena laikinuose lūšnynuose, kuriuose stinga vandens, šildymo, nesurenkamos atliekos, kyla ligų ir gaisrų (atsitiktinių arba padegimo) pavojus. Kai kurie darbuotojai taip pat yra benamiai.
Kaip priduria tyrimo autoriai, gausu imigrantų nelaimingų atsitikimų darbe, kurie dažnai įvyksta dėl kokybiškų mokymų trūkumo ir nesuteiktų apsaugos priemonių, tokie atvejai ypač dažni Ispanijoje ir Italijoje.
Dažniausiai pasitaikantys sužalojimai yra šie: insultas, išsivystantis pernelyg karšto oro ir ilgo buvimo saulėje, šunų įkandimai, taip pat kritimai ir žaizdos, atsiradusios netinkamai naudojant žemės ūkio įrankius ir mašinas.
Yra užfiksuotų ir darbuotojų apsinuodijimų atvejų, vienas mirė negavęs vandens per visą darbo dieną svilinant 44 °C karščiui.
Ataskaita parengta remiantis mokslinių tyrimų apie imigrantų padėtį Europos plantacijose 2018–2023 m. analize.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Neįsileidus VMVT pareigūnų, sustabdyta Telšių r. įmonės veikla
2024-08-27 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
Sulaikyti brangią žemės ūkio techniką užsienyje vogę lietuviai
2024-08-26
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)