![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/f0/67/f0671033-eaeb-4310-a446-923bc22b8b61/miskas-aukstai-a-laukaitienes-nuotr-manoukislt.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Lietuvos miškais rūpinamasi nepakankamai, rodo Valstybės kontrolės (VK) atliktas auditas apie miškų išteklių apsaugą. Auditorių teigimu, šalies miškingumas didėja pernelyg lėtai, daugėja ligų, kenkėjų ar kitaip pažeistų medžių, į „Natura 2000“ tinklą įtraukta nepakankamai saugotinų miško buveinių.
VK Veiklos audito 3-iojo departamento vyriausiasis valstybinis auditorius-audito grupės vadovo Arvydo Laurinkevičiaus teigimu, miškai saugo kraštovaizdžio stabilumą, stabdo dirvos eroziją, saugo gruntinius ir paviršinius vandenis. „Mūsų šalyje per metus miškai vidutiniškai absorbuoja 18 mln. t anglies dioksido. Čia klestinčią bioįvairovę būtina saugoti, nes ji užtikrina ekologinę pusiausvyrą. Tačiau mūsų atliktas auditas rodo, kad miškais rūpinamasi nepakankamai“, – teigia A. Laurinkevičius.
Pasak auditorių, Lietuvos miškų ir jų gamtinių vertybių tinkama apsauga nėra tinkama: nepasiekti numatyti miškingumo tikslai, daugėja gyvūnų, vabzdžių, ligų ar kitaip pažeistų medžių, vėluojama nustatyti buveinių apsaugai svarbias teritorijas.
Aplinkos apsaugos strategijoje numatyta, kad, siekiant užtikrinti ekologinę pusiausvyrą ir mažinti anglies dioksido kiekį, 2030 metais šalies miškingumas turi siekti 35 proc., arba 2,286 mln. ha (dabar – 2,2 mln. ha). Tačiau audito metu nustatyta, kad 2016–2020 metais jis didėjo vidutiniškai vos 0,04 proc., arba 3 tūkst. ha kasmet. Jeigu miškingumas ir toliau didės tokiais tempais, tikslas bus pasiektas tik 2047-aisiais.
VK teigia, jog nepakankamai rūpinamasi ir natūralia miškų plėtra. Lietuvoje yra 15,5 ha medžių savaiminukų, kurių vidutinis amžius – daugiau nei 20 metų. Juos būtina laiku įtraukti į Miškų valstybės kadastrą kaip miško plotą, kad jis būtų tinkamai prižiūrimas ir apsaugotas, kad tokio miško kirtimas būtų ribojamas.
Numatyta, kad pažeistų medžių skaičius 2020 metais neturėtų viršyti 16 proc., bet per 5 metus miško ligų, kenkėjų ar kitų veiksnių pažeistų medžių skaičius padidėjo 6,4 proc. punktais ir pasiekė 23,1 proc.
Miško valdytojas turi laiku pastebėti pažeidimą, Valstybinė miškų tarnyba – nustatyti jo priežastis, įvertinti masinio išplitimo židinių susidarymo riziką, rekomenduoti profilaktines ar naikinamąsias priemones.
Siekiant apsaugoti nykstančias, pažeidžiamas, retas augalų ir gyvūnų rūšis bei jų buveines, buvo įsteigtas Europos saugomų teritorijų ekologinis tinklas „Natura 2000“. Lietuvoje į šį tinklą įtraukta 26 proc. numatyto miško buveinių ploto, o papildomai turėtų būti įtraukta dar per 100 tūkst. ha saugotinų miško buveinių.
Auditas rodo, kad net 93,8 proc. Aplinkos ministerijos nustatytų teritorijų apsaugos tikslų yra abstraktūs, o ir jų įgyvendinimo stebėsena nėra vykdoma. Taip gali būti prarandamos retos, nykstančios ar pažeidžiamos paukščių, gyvūnų, augalų ar buveinių rūšys.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Gruntinio vandens lygio pokyčiai šią vasarą
2024-08-12 -
Meškų judėjimą seks ir medžiotojai
2024-08-09 -
„Natura 2000“ artima aplinka: kas taikoma miškams, atkeliaus ir į žemės ūkį?
2024-08-07
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)