![Basf A1 2024 08 12](/media/public/5f/69/5f69ba5a-42c3-4051-a02a-24560284823d/basf_a1_2024_08_12_825x260.png)
![Basf m1 2024 08 12](/media/public/85/57/8557d5f7-597e-4954-925b-778ee3266a6b/basf_m1_2024_08_13_456x177.png)
![](/media/thumbnails/public/95/bb/95bb38dd-8238-4e71-9291-dae2e36988ef/upe-l-mockevicienes_nuotr.jpg__1222x684_q85_autocrop_crop-smart_subsampling-2.jpg)
Vilnius. Širvintos, Mūšios, Musės, Vyžintos, Alantos ir Aptekos upėse įrengtos švelniosios renatūralizacijos priemonės turėtų padėti atstatyti gerą ekologinę šių vandens telkinių būklę, praneša Aplinkos ministerija.
Upių vagose, siekiant pagerinti hidromorfologines sąlygas, sudėti didelio skersmens rieduliai, suformuoti akmenų metiniai (iš akmenų sudėtos specialios struktūros) ir bunos, išardytos patvankos. Taip atkuriama kuo įvairesnė tėkmė, būdinga žmogaus nepaveiktoms upėms. Be to, pakrantės apželdintos medžiais.
Aplinkosaugininkų teigimu, akmenų metiniai permaišys vandens masę ir tai turėtų padidinti deguonies koncentraciją. Tikimasi, kad ši priemonė padės atkurti žuvų išteklius ir sudarys palankesnę aplinką bestuburių rūšims. Planuojama, kad greta augančių medžių šešėlis mažins vandens temperatūrą ir tuo pačiu saugos upes, kad neapželtų. Kartu jos bus skatinamos natūraliai apsivalyti.
Teigiama, kad renatūralizuojamuose upių ruožuose panaudotos tik gamtinės kilmės medžiagos. Pasirinktos priemonės upėms tvarkyti nekeis vagos trajektorijos ir nesukels žalingos krantų erozijos.
Vaga liks savo vietoje ir nepažeis gretimų privačių sklypų, nesutrikdys drenažo sistemų ir neapsunkins jų priežiūros, nesumažins upės pralaidumo liūčių, tirpsmo laikotarpiu, nekliudys žuvų ar kitų gyvūnų migracijai. Taip pat bus išsaugotos galimybės prižiūrėti vagas ir šlaitus, drenažo sistemas.
Anot Aplinkos ministerijos, sureguliuotos upės neatitinka geros ekologinės būklės reikalavimų ir be papildomų priemonių mažai tikėtina, kad ji galėtų atsistatyti artimiausiais dešimtmečiais. Tad šiuo metu tvarkoma dar vienuolika šalies upių: Nevėžis, Kernavė, Juosta, Upytė, Juostinas, Molaina, Įstras, Pyvesa, Marnaka, Vyžinta ir Vokė. Jeigu gamtinės sąlygos bus palankios, jų renatūralizaciją planuojama užbaigti 2022 m. pavasarį.
Taip pat šia tema skaitykite
-
Gruntinio vandens lygio pokyčiai šią vasarą
2024-08-12 -
Meškų judėjimą seks ir medžiotojai
2024-08-09 -
„Natura 2000“ artima aplinka: kas taikoma miškams, atkeliaus ir į žemės ūkį?
2024-08-07
Skaitomiausios naujienos
-
Pakeistos tiesioginių išmokų taisyklės
2024-08-07 -
Žemės ūkio bendruomenė neteko aktyvaus ūkininko
2024-08-26 -
K. Starkevičius: tiesioginės išmokos turėtų pasiekti tik ūkininkaujančius
2024-08-20
(0)