![03 06 24 Mano ukio prenumerata 2024](/media/public/1d/e9/1de9f85c-6c94-4b39-80f1-b9331e0d2767/a1_prenumeruok_24_06.jpg)
![23 04 15 Gauti naujienas mobili žurnalas](/media/public/16/c6/16c66d80-20dd-4560-910d-50aeb092f915/naujienlaiskis_mob_456x177.jpg)
- Dr. Roma SEMAŠKIENĖ LAMMC Žemdirbystės institutas
- Mano ūkis
Vos baigus vieno sezono ciklą, žemdirbius iš karto įsuka naujas. Nuėmus javų derlių, pradedama ruošti žiemkenčių sėkla rudeninei sėjai. Naujo derliaus grūdai valomi, tikrinamas sėklos daigumas. Vienas iš svarbiausių kokybinių sėklos rodiklių yra jos sveikumas.
Žemdirbiai puikiai žino, kad sėklos sveikatingumą didžiąja dalimi lemia derliaus metų meteorologinės sąlygos. Dvejus pastaruosius metus (2018 ir 2019 m.) sausringos sąlygos buvo nepalankios įvairiems patogenams plisti ir žiemkenčių sėklos užsikrėtimas ligų sukėlėjais buvo nedidelis. Deja, to negalime pasakyti apie šiais metais užaugintą žiemkenčių sėklą. Formuojantis grūdams vyravę šilti ir lietingi orai buvo palankūs ne tik gausiam derliui susiformuoti, bet ir ligoms plisti.
Lapų ligų kontrolei panaudoti veiksmingi fungicidai gerokai pristabdė lapų septoriozės, kviečių dryžligės plitimą. Tačiau paskutinėmis birželio – pirmomis liepos dienomis ant žieminių kviečių ir kvietrugių lapų išryškėjo mūsų akiai ne visai įprastų vandeningų dėmių, kurios netrukus parudavo. Tai Microdochium nivale sukeltos lapų dėmėtligės. Šio patogeno vystymosi cikle pažeidimai gali būti pastebimi visą žieminių javų augimo sezoną – nuo daigų tarpsnio iki subrendusių varpų.
Ankstyvaisiais tarpsniais Microdochium sukelia pašaknio puvinius, smarkiai užsikrėtusi sėkla gali ir visai nesudygti. Šie puviniai smarkiau išplinta ir didesnę žalą padaro vėlyvos sėjos žiemkenčiuose. O štai ankstyvos sėjos, vešlesnę lapiją formuojančių veislių pasėliuose po snieguotos žiemos laukuose galime matyti pavasarinio pelėsio pažeistų augalų – tai irgi Microdochium nivale.
Kaip jau minėta, M. nivale taip pat sukelia lapų dėmėtliges ir pažeidžia varpas. Aktyvios vegetacijos periodu plintantis patogenas sumažina augalų asimiliacinį plotą, ligotose varpose subręsta patogenu užsikrėtę grūdai.
Dar vienas svarbus užkrato šaltinis yra augalų liekanos. Pasėjus javus po javų į minimaliai įdirbtus laukus, pavasarinio pelėsio išplitimo rizika labai padidėja. Tai ypač turėtume įvertinti šiais metais, kai šiaudų masė laukuose tikrai didelė.
Nereikėtų pamiršti ir Fusarium genties patogenų, kurie sukelia pašaknio puvinius. Varpų fuzariozės apimtų augalų šį sezoną buvo galima matyti daugelyje pasėlių, tad ir ant sėklų Fusarium užkrato palyginti gausu. Žemdirbystės institute atliktų analizių duomenimis žieminių kviečių užkrėstumas Fusarium spp. siekia iki 83 procentų.
Jei ankstesniais metais dar galėjome pasvarstyti, ar būtina beicuoti, kokias naudoti normas, tai šiais metais sėklos beicavimo svarba neabejotina. Lietuvos sąlygomis rekomenduojama, kad užsikrėtimas Fusarium genties patogenais ant žieminių ir vasarinių miglinių javų sėklos neviršytų 15 proc. Nurodytas apribojimas apima ir Microdochium patogenus. Užsikrėtimo lygis kiekvieno F. graminearum ir Microdochium nivale patogeno atskirai neturėtų viršyti 5 proc. Viršijus nurodytą žalingumo ribą, sėklą būtina beicuoti. Renkantis beicą šiais metais labai svarbu, kad bent viena veiklioji medžiaga būtų veiksminga nuo pavasarinį pelėsį ir daigų puvinius sukeliančio patogeno Microdochium nivale.
***
LAMMC žemdirbystės institute atlikus šiųmetinės javų sėklos analizes visuose mėginiuose nustatyta M. nivale pažeistų sėklų. Užsikrėtimas daugumoje mėginių viršija 5 proc. žalingumo ribą.