![03 06 24 Mano ukio prenumerata 2024](/media/public/1d/e9/1de9f85c-6c94-4b39-80f1-b9331e0d2767/a1_prenumeruok_24_06.jpg)
![23 04 15 Gauti naujienas mobili žurnalas](/media/public/16/c6/16c66d80-20dd-4560-910d-50aeb092f915/naujienlaiskis_mob_456x177.jpg)
- R. Daubaras, L. Česonienė
- Mano ūkis
Sodinės šilauogės - bene labiausiai populiarėjančios uogos pastarąjį dešimtmetį. Pradėtos auginti Šiaurės Amerikoje daugiau negu prieš 100 metų, šiandien jos užvaldė didžiąją pasaulio dalį ir toliau sėkmingai plinta. Ne išimtis ir Lietuva, kurioje ūkininkų ir sodininkų mėgėjų susidomėjimas šiomis uogomis sparčiai auga.
Žemaūgių, pusiau aukštaūgių ir aukštaūgių šilauogių plantacijų pasaulyje gausu. Priklausomai nuo vietinių klimato sąlygų, auginimo ir vartojimo tradicijų, uogų poreikio, augintojai renkasi vieną iš išvardintų šilauogių kategorijų auginimo variantų. Žemaūgių šilauogių plantacinio auginimo technologijos skiriasi nuo pusiau aukštaūgių auginimo, o šių abiejų- nuo aukštaūgių šilauogių auginimo. Lietuvoje (kaip, beje, ir visoje Europoje) kol kas pačios populiariausios yra aukštaūgės šilauogės Vaccinium ×covilleanum Butkus et Pliszka. Šių šilauogių veislių priskaičiuojama apie 200. Nors visų jų pagrindiniai auginimo technologiniai reikalavimai yra labai panašūs, bet veislės vis tik šiek tiek skiriasi, o plantacijose, siekiant maksimalaus produktyvumo, tenka atsižvelgti net į mažiausias specifines auginimo smulkmenas.
Vytauto Didžiojo universiteto Kauno botanikos sodo Pomologijos mokslų sektoriuje šilauogių veislių ir rūšių kolekcija pradėta kaupti jau daugiau kaip prieš 15 metų. Šiuo metu tai didžiausia kolekcija Baltijos šalyse. Todėl nenuostabu, kad būtent Vytauto Didžiojo universiteto mokslininkai, siekdami pasidalinti sukauptomis teorinėmis žiniomis ir praktine patirtimi, pagal Lietuvos kaimo plėtros 2007-2013 metų programos priemonės „Profesinio mokymo ir informavimo veikla" veiklos sritį „Žemės ir miškų ūkio veiklos ir žemės ūkio produktų perdirbimo ūkyje mokslo žinių ir inovacinės praktikos sklaida" įgyvendina projektą „Naujausių mokslo žinių ir pažangiausių technologijų taikymas įrengiant sodinių šilauogių pramonines plantacijas ir ūkininkaujant jose".
Projekto tikslas - dviejuose parodomuosiuose sodinių šilauogių bandymuose (plantacijose), įrengtuose pagal naujausius mokslo žinių ir technologinius reikalavimus, pademonstruoti naujų, Lietuvos klimato sąlygomis tinkamiausių auginti sodinių šilauogių veislių agrobiologines savybes ir jų priežiūros skirtumus, įvertinti pažangiausias plantacinio sodinių šilauogių auginimo technologijas. Svarbiausi technologiniai darbai - teisingai įveisti plantacijas (atsižvelgiant į esamą gruntą), įrengti modernias laistymo ir apsaugos nuo šalnų sistemas, taikyti tinkamiausias ir efektyviausias priemones apsaugai nuo ligų ir kenkėjų, tinkamai ir laiku genėti, teisingai tręšti.
Projektas vykdomas ūkininko Vlado Letuko ūkyje, Žvilių kaime, Šilalės rajone. Pagal griežtus Projekte numatytus modernius technologinius reikalavimus įrengti du parodomieji bandymai. Vienas iš jų yra 1 ha dydžio, antrasis - 0,5 ha. Čia pasodintos labai gerai moksliniuose tyrimuose pasirodžiusios šilauogių veislės Patriot, Northland ir Bluegold. Projekto lėšomis įrengtos modernios laistymo ir apsaugos nuo šalnų sistemos, kurios puikiai tinka praktikoje.
Projektą įgyvendinti numatyta per trejus metus. Antraisiais metais (2011 m.) projekto vykdytojai kartu su LR Žemės ūkio rūmais suorganizavo tris teorinius seminarus ir vieną lauko dieną V. Letuko ūkyje. Didelis ūkininkų susidomėjimas seminarais ir ypač lauko diena rodo, kad augintojams trūksta teisingos, moksliškai pagrįstos ir praktine patirtimi paremtos informacijos. Daugelis iš seminarus bei lauko dieną aplankiusių ūkininkų savo soduose jau augina po kelis ar keliolika šilauogių krūmelių ir labai rimtai svarsto galimybę modernizuoti savo ūkį arba keisti ūkininkavimo kryptį ir užsiimti sodinių šilauogių versliniu auginimu. Juolab kad žinias lauko dienos metu perteikė ne tik VDU mokslininkai, bet ir pats šilauogių augintojas ūkininkas Vladas Letukas, nešykštėjęs patarimų ir pamokymų būsimiesiems šilauogių augintojams.
Parodomuosiuose bandymuose 2011m. pavieniai šilauogių krūmeliai užmezgė ir subrandino po keletą pirmųjų uogų. Jau 2012 m. galima tikėtis gausesnio derliaus, nors maksimaliai derėti sodinės šilauogės pradeda maždaug nuo penktųjų augimo metų. Praėjusią vasarą buvo paimti šilauogių lapų, grunto ir substrato pavyzdžiai, kuriuose nustatyti maisto medžiagų kiekiai. Šių tyrimų pagrindu, remiantis moksliškai pagrįstomis rekomendacijomis (kaip daroma ir moderniuose pramoniniuose šilauogynuose), bus tręšiamos plantacijos.
Ateinantis sezonas bus trečiasis ir paskutinysis projekto vykdymui. Suplanuota surengti žemdirbiams 9 seminarus ir 3 lauko dienas ūkininko Vlado Letuko ūkyje. Tikimasi, kad tai paskatins ne vieną augintoją susidomėti šiais perspektyviais uoginiais augalais ir užsiimti sodinių šilauogių versliniu auginimu.
R. Daubaras, L. Česonienė
Mano ūkis, 2012/02